Author: Sasa
Last saved by: Goran Stojic

POVOLJNA VLAŽNOST ZEMLJIŠTA ZA JESENJU SETVU KRMNOG BILJA

Najzastupljenija lucerka, zatim crvena detelina i žuti zvezdan

*Sve češće, u cilju proizvodnje prve zelene mase u proleće setva uljane repice i perka zauzima značajno mesto na parcelama stočara
*Jesenjom setvom moguće je odmah u narednoj godini dobiti dobar i kvalitetan prvi otkos, a takođe je prednost sa aspekta borbe protiv korova
*Pomenute krmne kulture dobijaju još više na značaju u jesenjoj setvi jer se time poboljšavaju mogućnosti postizanja viših i kvalitetnijih prinosa i kvaliteta njihove proizvodnje

Dug period kiša, skoro više od mesec dana, tokom većeg dela jula meseca, dao je mogućnost proizvođačima da zaoru strnište kako bi se kvalitetno izborili protiv korova i kako bi sačuvali korisnu vlagu. 
Takođe, pomenuta povoljna vlažnost zemljišta daje mogućnost proizvođačima da obave jesenju setvu krmnog bilja, koja se ispostavlja kao vrlo uspešna sa aspekta iskorišćavanja ove grupe ratarskih kultura. 
Jesenjom setvom moguće je odmah u narednoj godini dobiti dobar i kvalitetan prvi otkos, a takođe je prednost sa aspekta borbe protiv korova, koji se inače vrlo teško suzbijaju u godini zasnivanja proizvodnje višegodišnjeg krmnog bilja. 
Krmno bilje najvažnija je grupa biljaka namenjenih za proizvodnju kvalitetne kabaste stočne hrane, a pojedine vrste mogu biti i bogat izvor kvalitetne zrnaste proteinske hrane. 
-Na našim prostorima leguminozne kulture, posebno lucerka najbitnije su za proizvodnju kvalitetne kabaste stočne hrane. Zbog toga lucerka od svih vrsta krmnog bilja zauzima najveći procenat površina. Značajno mesto u proizvodnji kabaste stočne hrane zauzima crvena detelina i na manjim površinama većih nadmorskih visina žuti zvezdan. Pored višegodišnjih leguminoza za proizvodnju kabaste stočne hrane veliki značaj imaju jednogodišnje leguminoze-stočni grašak i grahorica, objašnjava dr Saša Stanković, savetodavac za ratarstvo i povrtarstvo Poljoprivredne i savetodavne stručne službe (PSSS) Niš.
Sve češće, u cilju proizvodnje prve zelene mase u proleće setva uljane repice i perka zauzima značajno mesto na parcelama stočara. 
Lucerka je od svih pomenutih krmnih biljaka na našim terenima najzastupljenija krmna kultura. Za ishranu stoke lucerka se koristi u svežem stanju, kao seno i silaža. 
Visok produktivni potencijal, odličan kvalitet, visok sadržaj proteina, trajnost, otpornost na sušu i zimu, sposobnost azotofiksacije, sposobnost i mogućnost upotrebe za ishranu gotovo svih vrsta životinja na različite načine i mogućnost potpune mehanizacije procesa proizvodnje, svrstava lucerku u najvažniju i najzastupljeniju vrstu krmnog bilja.
Bogata je proteinima odličnog aminokiselinskog sastava - oko 20 odsto sirovih proteina. Lucerka je krmna biljka koja ostvaruje visoke prinose suve materije (u uslovima bez navodnjavanja 15 do 18 tona po hektaru), odličnog kvaliteta. Lucerka, takođe, sadrži oko 40 odsto bezazotnih ekstraktivnih materija, 25 do 26 odsto celuloze i oko 3 odsto sirovih masnih materija. 
Veliki je agrotehnički značaj lucerke koji se ogleda u njenom uticaju na fizička, hemijska i biološka svojstva zemljišta. U plodoredu je poželjna, s obzirom da popravlja strukturu zemljišta. 
-Jak korenov sistem iznosi trajno izgubljena hraniva iz dubljih slojeva (kalijum) i deponuje ga u površinski sloj zemljišta, a može otklanjati višak nitrata iz dubljih slojeva zemljišta.- dodaje dr Stanković. 
Poput lucerke i crvena detelina može biti važan izvor kvalitetne kabaste stočne hrane. Postiže nešto niže prinose od lucerke i nešto niži udeo sirovih proteina. Kraćeg je životnog veka, osetljivija na sušu od lucerke ali može da zameni lucerku u područjima i na zemljištima koja ne odgovaraju lucerki. Crvena detelina povoljno utiče na strukturu zemljišta, ostavlja zemljište povoljne sitno-mrvičaste strukture i obogaćuje ga azotom. Tolerantnija je na kiselost zemljišta i na bonitet zemljišta. 
Žuti zvezdan je rasprostranjeniji na većim nadmorskim visinama i na zemljištima koja su slbijeg kvaliteta i nepovoljna za proizvodnju lucerke i crvene deteline. Ova vrsta postiže niži prinos i slabijeg je kvaliteta, ali u tim područjima značajan je izvor kabaste stočne hrane. Može biti i dobra medonosna kultura.
Uljana repica takođe može biti kvalitetna pčelinja ispaša u vreme kad je jedna od retkih biljaka u cvetu na njivama. Perko i uljana repica su dragoceni izvor kabaste stočne hrane u vreme kad ponestaju zalihe sena, silaže i kad stočarima može obezbediti kvalitetan izvor zelene stočne hrane ili sena.
Stočni grašak i grahorica mogu obezbediti značajne količine zelene stočne hrane, sena ili silaže takođe u rano proleće dok ne stigne lucerka i ostale krmne kulture. Ove kulture proizvode značajnu količinu kabaste stočne hrane po jedinici površine. Stočni grašak i grahorica zahvaljujući proteinskoj vrednosti i kvalitetnom udelu lako svarljivih aminokiselina, mogu biti značajan izvor kvalitetne zrnaste stočne hrane. U mešavini sa žitaricama poboljšava se kvalitet i proizvodnja i kabaste i zrnaste stočne hrane ovih vrsta. Značajna produkcija organske mase ozimog stočnog graška opredeljuje ovu vrstu kao značajan materijal u zelenišnom đubrenju i obogaćenju zemljišta humusom.
Pomenute krmne kulture dobijaju još više na značaju u jesenjoj setvi jer se time poboljšavaju mogućnosti postizanja viših i kvalitetnijih prinosa i kvaliteta njihove proizvodnje.
LEG:SAVETI STRUČNJAKA:Povoljna vlažnost zemljišta ide na ruku jesenjoj setvi krmnog bilja
(Projekat “Nišlije se uključuju u odlučivanje” sufinansiran iz budžeta grada Niša)