Title: ŽETVENI OSTACI POPRAVLJAJU STRUKTURU I PLODNOST ZEMLJIŠTA
Author: SUZANA
Last saved by: Goran Stojic
Company: PSSS

NAKON ŽETVE I UBIRANJA USEVA SLEDI ZAORAVANJE ŽETVENIH OSTATAKA KOJI POPRAVLJAJU STRUKTURU I PLODNOST ZEMLJIŠTA

 Paljenje strništa dovodi do velikih gubitaka!

*Kako bi se zreli organski ostaci brže mineralizovali ili humifikovali, preporučuje se prethodno usitnjavanje krupnih ostataka slame, kukuruzovine, stabljike suncokreta na 10 do 15 centimerata i njihovo pravilno raspoređivanje po njivi uz obaveznu primenu azota
*Paljenje žetvenih ostataka koje je nažalost vrlo često na našim njivama, čist je gubitak kako za plodnost zemljišta tako i za poljoprivrednike,  a postojećim zakonskim propisima je i zabranjeno
Na poljima gde se gaje različiti usevi u cilju proizvodnje hrane za ljude, ostaju značajne količine žetvenih ostataka. Oni imaju, pored visokog udela organske materije, deo mineralnih materija koje sadrže biogene elemente u različitim količinama. 
-Na našim poljima, godišnje ostaju tone žetvenih ostataka što može biti ogroman potencijal za popravku strukture i plodnosti zemljišta. Količina žetvenih ostataka u intenzivnoj biljnoj proizvodnji je dosta značajna i zavisi od biljne vrste sorte, kao i od vremenskih uslova pojedinih godina. Kod ozime pšenice količina slame je 5 do 7 tona po hektaru, posle ubiranja kukuruza ostaje 8 do 12 tona po hekatru kukuruzovine, suncokreta 4 do 6, soje 3, 5 do 5 tona po hektaru biljnih ostataka, objašnjava dipl.ing.polj. Suzana Rašić ispred Poljoprivredne savetodavne i stručne službe (PSSS) Niš.

Žetveni ostaci poput slame, kukuruzovine, ostaci suncokreta, mogu se neposredno zaorati uz poštovanje određenih pravila. 
Kako bi se zreli organski ostaci brže mineralizovali ili humifikovali, preporučuje se prethodno usitnjavanje krupnih ostataka slame, kukuruzovine, stabljike suncokreta na 10 do 15 centimerata i njihovo pravilno raspoređivanje po njivi uz obaveznu primenu 0,5 do 0,7 kilograma azota na svakih 100 kilograma zaoranih biljnih ostataka.
-Ova količina azota obezbeđuje nesmetano razlaganje biljnih ostataka i otklanja nedostatak azota kod narednog useva i tako se izbegava pojava azotne depresije, dodaje ona. 
Paljenje žetvenih ostataka koje je nažalost vrlo često na našim njivama, čist je gubitak kako za plodnost zemljišta tako i za poljoprivrednike,  a postojećim zakonskim propisima je i zabranjeno. Pri paljenju, sva organska materija, azot i deo sumpora, gube se nepovratno dok fosfor, kalijum, kalcijum, magnezijum, gvožđe i drugi mikroelementi ostaju u zemljištu u vidu pepela. 
Osim što dovodi do gubitaka u organskoj materiji, vatra uništava korisne članove edafona, ugrožava divljač zagađuje okolinu i predstavlja veliku opasnost zbog mogućnosti nekontrolisanog širenja požara.
-Pojava pada humusa u obradivom zemljištu, nastala je prvenstveno usled spaljivanja žetvenih ostataka, njihovog odnošenja sa parcela, neadekvatne obrade zemljišta, nedovoljne primene organskih đubriva (stajnjaka i drugih), kaže Rašić.
Zaoravanjem žetvenih ostataka ne utiče se samo na povećan sadržaj organske materije u zemljištu, već se direktno utiče i na vodno-vazdušni režim zemljišta, na bolju aeraciju, na povećan sadržaj kiseonika, a time i na razvoj korenovog sistema. 
Zaoravanje žetvenih ostataka treba vršiti odmah po skidanju useva, a najbolji efekti se postižu dodavanjem određene količine tečnih organskih đubriva (osoka, tečni stajnjak) preko biljnih ostataka. U nedostatku istih, od mineralnih azotnih đubriva je najbolje koristiti odgovarajuću količinu Uree ili nekog drugog azotnog đubriva u zavisnosti od pH zemljišta. 
Takođe je poželjno i primeniti odgovarajuće mikrobiološke preparate koji će obezbediti dovoljan broj mikroorganizama i na taj način brži početak razgradnje organske materije.

LEG:DRAGOCENE ORGANSKE OSTATKE TREBA SAČUVATI:zaoravanje odmah posle žetve uz dodatak đubriva
LEG:JEDNA OD NAJVEĆIH GREŠAKA KOJU PRAVE NAŠI POLJOPRIVREDNICI:paljenje strnjike štetno i zabranjeno
(Projekat „Nišlije se uključuju u odlučivanje“ sufinansiran iz budžeta grada Niša)