Author: Owner
Last saved by: Goran Stojic

ODRŽAN OKRUGLI STO NA TEMU AFIRMATIVNE MERE NSZZ U ZAPOŠLJAVANJU PRIPADNIKA ROMSKE ZAJEDNICE  

      Preduslov za posao je obrazovanje        
             
*Na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje na nivou Srbije ima oko 27.000 pripadnika romske nacionalne manjine, a od toga je  11.000 žena
*Jedan od problema zbog čega Romi teško dolaze do posla je i neinformisanost o  afirmativnim merama zapošljavanja, ali i nivo njihovog obrazovanja

              Na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje na nivou Srbije, ima, to je pokazala i statistika, oko 27.000 pripadnika romske nacionalne manjine, a od toga je  11.000 žena, dok, sa druge strane, u Srbiji ima 100.000 radno sposobnih Roma koji se ne nalaze u evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje. Blizu 90 odsto Roma i Romkinja nemaju stalno zaposlenje. To je samo deo podataka koji su izneti na jučerašnjem okruglom stolu  u okviru Projekta „Romska zajednica je deo srpskog društva“. Tema okruglog stola je bila je afirmativne mere Nacionalne službe za zapošljavanje pripadnika romske zajednice. Projekat je podržan sredstvima Vlade Republike Srbije i Kancelarije  za ljudska i manjinska prava. Jedan od problema zbog čega se Romi teže zapošljavaju je i stepen njihovog obrazovanja. Većina Roma i Romkinja na evidenciji nezaposlenih spada u nekvalifikovane radnike, njih 89 odsto. Slede lica sa završenim srednjim obrazovanjem  i ona sa višim i visokim obrazovanjem, a njih je 88 ili 0,40 odsto.
           „Problem je i saznati pravi i realni broj pripadnika Romske zajednice jer se mnogi od njih nisu ni izjasnili kao pripadnici te zajednice, a mnogi se i ne prijavljuju Nacionalnoj službi za zapošljavanje“, istako je Turkijan Redžepi ispred Roma World. „ Još veći problem je i to što 90 odsto Roma nemaju stalno zaposlenog ni jednog člana porodice i to njih stalno gura u začarani krug siromaštva“. 
             On je dodao da je posle završetka prve Dekade Roma, a potom i sa novom Strategijm koja je  počela  2016. godine,  postoji mali pomak.
              „Mada afirmativne  mere zapošljavanja Roma postoje,  nema konkretnih rezultata. Mada je država za afirmativne mere zapošljavanja izdvojila dosta novca, milijardu i 194 miliona dinara, a od toga je za romsku zajednicu izdvojeno 14 miliona  431 hiljada u prošloj  godini,  u svetu preduzetništva oprobalo se samo  94 Roma i 46 Romkinja“, kaže Turkijan Redžepi . „ Dobiti 180.000 dinara od Nacionalne službe za zapošljavanje, smatram da je malo, ali sa druge strane postoje i druge organizacije, pa i nevladine koje mogu da se uključe u ovaj program. Održavanje ovog okruglog stola, upravo, ima za  cilj da svi zajedno sednemo i vidimo, ukoliko jedan pripadnik romske zajednice odluči da se bavi preduzetništvom, kako da mu pomognemo svi, i Vlada i nevladine organizacije, pa da on postane uspešan u poslu,  a ne da posle 12 meseci zatvori radnju“, zaključio je Turkijan Redžepi.
           Osman Balić iz Yurom Centra je dodao da nevladine organizacije imaju za zadatak da malo kritikuju, ali i da predlažu  kada je u pitanju sprovođenje mera afirmativnog zapošljavanja. 
           „Afirmetivnemere  mere su mere koje pokušavaju na jedan direktan način da ujednače suštinsku neravnopravnost i suštinsko loše stanje rodmske zajdnice u Srbiji“, kazao je Osman Balić. „Imamo oko 100.000 radno sposobnih Roma koji nisu na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, pored ovih 27.000 koji su na  evidenciji. Ono na  što mi želimo da ukažemo to je da mislimo da se te afirmativne mere na primeru zapošljavanja ne vode dovoljno intenzivno i to pokazuju podaci koliko je novih Roma  preduzetnika uključeno u aktivne mere zapošljavanja“. 
           Osman Balić smatra da  opštine u okviru svojih Saveta za zapošljavanje , u okviru svoje politike lokalnog ekonomskog  razvoja, preduzetništva i zadrugarstva moraju mnogo više da urade.
          „Neravnopravnost  se ogleda i u tome da imate 90 odsto radno sposobnih Roma  u punoj snazi koji nisu zaposleni. Oni su u velikom broju na teretu socijalnih fondova i u tom smislu se radi o opštoj društvenoj akciji, a  afirmativne mere zapošljavanja moraju da budu podržane i od strane Evropske komisije“, smatra Osman Balić i dodaje:
           „Kada se radi o nezaposlenosti  Roma stanje je sada katasrofalno, a takvo je godinama, a kao subpojave imamo migracije koje ne opravdavamo ali su racionalan odgovor na višegodišnju nezaposlenost. Zbog svega toga, mi ne samo da kritikujemo, već smo spremni da pokažemo kako to može da se uradi kada se hoće, a uvek ima opravdanja kada se neće. U tom smislu mi imamo kritički stav prema tom pitanju koje je najbolnije pored pitanja stanovanja Roma“, zaključio je Balić.
         Vladan Krstić ispred Nacionalne služba za zapošljavanje, Filijala Niš, je naglasio da  se  Romi nalaze u kategoriji teže zaposlivih lica i da se teško ili gotovo nikako ne uključuju u programe afirmativnih mera zapošljavanja.
         „ Kada su u pitanju Romi jako je slabo interesovanje za ulazak u svet preduzetništva. Ako govorimo jezikom brojeva do sada je odobreno 175 subvencija za samozapošljavanje, a za Rome 11. Ukupan  broj Roma koji su podneli biznis plan za samozapošljavanje je 15, što je jako mali broj. Javnost mora da radi više na boljem upoznavanju Roma sa afirmativnim merama za zapošljavnje“, kaže Krstić.
           On je dodao da je veliki problem kod Roma  i obrazovna struktura.
         „Nacionalna služba za zapošljavanje već deset godina radi funkcionalno obrazovanje odraslih. Ove godine ovaj program obuhvatiće 126 lica koja će završiti osnovnu školu,  jer danas ne može da se govori o ulasku u svet tržišta rada, a još manje u svet preduzetništva ako neko nije završio makar osnovnu školu“, zaključio je Krstić.
                                 V.Petrović

LEG:BLIZU 90 POSTO ROMA I ROMKINJA NEMAJU STALNO ZAPOSLENJE:okrugli sto o zapošljavanju Roma

(Projekat „Nišlije se uključuju u odlučivanje“ sufinansiran iz budžeta grada Niša)