Author: NN_30
Last saved by: Goran Stojic

SVETSKI DAN HRANE I OKTOBAR – MESEC PRAVILNE ISHRANE

 „Pravilna ishrana – ulaganje u budućnost”

*Svake godine, glad ubija više ljudi od malarije, tuberkuloze i AIDS-a zajedno

*Više od četvrtine svetske populacije – pati od prekomerne težine. Od ovog broja, 600 miliona je gojazno, a gojaznost odraslih u svetu ubrzano raste

*3,4 miliona ljudi umre svake godine zbog prevelike težine i gojaznosti

*FAO procenjuje da poljoprivredna proizvodnja mora porasti za oko 60 odsto do 2050. godine, kako bi se obezbedila dovoljna količina hrane. Sukobi, ekstremni vremenski događaji vezani za klimatske promene i usporavanje privrede predstavljaju rizik za ovaj cilj

Organizacija za hranu i poljoprivredu (FAO) obeležava svake godine 16. oktobar – Svetski dan hrane, dan kada je ova organizacija i osnovana 1945. godine. 

U Srbiji se 16. oktobar – Svetski dan hrane obeležava od 2001. godine uz podršku Ministarstva zdravlja Republike Srbije. Ove godine Svetski dan hrane, 16. oktobar obeležava se pod sloganom: „Pravilna ishrana – ulaganje u budućnost” sa fokusom na smanjenje broja gladnih u svetu.

BROJ GLADNIH U SVETU NAŽALOST RASTE

-Posle perioda pada, učestalost gladi u svetu ponovo raste. Prema najnovijem izveštaju FAO, danas više od 815 miliona ljudi pati od hronične pothranjenosti, dakle jedna na svakih devet osoba, a od toga 60 odsto čine žene, navodi se na sajtu Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut”.
Ključne činjenice na koje treba obratiti pažnju jesu da oko 80 odsto ekstremno siromašnih živi u ruralnim područjima, i većina njih živi i zavisi od poljoprivrede. Svake godine, glad ubija više ljudi od malarije, tuberkuloze i AIDS-a zajedno. Čak 45 odsto smrtnosti odojčadi se odnosi na pothranjenost. Zastoj u razvoju i dalje utiče na 155 miliona dece mlađe od pet godina, dok je istovremeno, gojaznost dece u porastu u svim regijama. Gotovo dve milijarde ljudi - više od četvrtine svetske populacije – pate od prekomerne težine. Od ovog broja, 600 miliona je gojazno, a gojaznost odraslih u svetu ubrzano raste, dok 3,4 miliona ljudi umre svake godine zbog prevelike težine i gojaznosti.

Troškovi pothranjenosti u svetskoj ekonomiji iznose 3,5 triliona dolara godišnje, a FAO procenjuje da poljoprivredna proizvodnja mora porasti za oko 60 odsto do 2050. godine, kako bi se obezbedila dovoljna količina hrane. Sukobi, ekstremni vremenski događaji vezani za klimatske promene i usporavanje privrede predstavljaju rizik za ovaj cilj.

Nažalost, veliki broj gladnih širom sveta, 489 miliona, od kojih 75 procenata čine deca sa zastojem u rastu i razvoju do pet godina života, žive u zemljama pogođenim ratnim sukobima i konfliktima.

TROŠKOVI BAČENE HRANE OGROMNI

Klimatske promene takođe utiču na pogoršanje stanja gladi u svetu, a trećina hrane koja se proizvede širom sveta se izgubi ili uzaludno potroši. 

Troškovi bačene hrane su oko 2,6 triliona dolara godišnje, uključujući 700 milijardi eura troškova za životnu sredinu i 900 milijardi dolara socijalnih troškova.
Zato je Svetski dan hrane i prilika da se ukaže na značaj postizanja cilja održivog razvoja - bez gladnih do 2030. godine.

Svake godine se u oko 150 zemalja širom sveta organizuje veliki broj događaja - od maratona preko izložbi, predstava, takmičenja i u cilju obeležavanja Svetskog dana hrane.
	
Institut za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut” sa mrežom okružnih instituta/zavoda za javno zdravlje svake godine priprema obeležavanje Svetskog dana hrane, 16. oktobra, kao značajnog datuma u Kalendaru javnog zdravlja i kampanju Oktobar – mesec pravilne ishrane. Ove godine je povodom Svetskog dana hrane raspisan konkurs za izbor najboljih likovnih i literarnih radova za decu predškolskih ustanova i učenike osnovih škola na temu „Pravilna ishrana – ulaganje u budućnost", a biće organizovana i predavanja, tribine, izložbe na temu unapređenja ishrane.

J. M.

ANTRFILE

Ključne poruke Svetskog dana hrane 2018

Neophodne su humanitarne akcije u cilju prikupljanja pomoći radi rešavanja problema ishrane i higijene, ali i dalje ulaganje u razvoj poljoprivrede kroz inovativne politike.
Prilagođavanje poljoprivredne proizvodnje klimatskim promenama i rešavanje problema bezbednosti hrane u klimatski osetljivim područjim, i stvaranje uslova za održivi poljoprivredni razvoj kako bi se obezbedili uslovi za povratak raseljenih lica.

LEG:PREPORUKA POVODOM DANA HRANE:umereno je dovoljno
LEG:SVET U SUPROTNOSTIMA:jedni imaju previše,drugi premalo
LEG:SPREČITI GLAD:povećanje proizvodnje hrane imperativ

(Projekat “Nišlije se uključuju u odlučivanje” sufinansiran iz budžeta grada Niša)